СТРАТИГРАФИЯ, ГЕОХИМИЯ И МЕТАЛЛОГЕНИЯ ВЕНДСКОЙ СИСТЕМЫ ПРИДНЕСТРОВЬЯ - Кравченко, Е. Н.; Кадурин, В. Н. (Вісник Одеського національного університету. Географічні та геологічні науки, 2020)
В основі осадового чохла території Молдавського Придністров’я залягають відкладення вендської системи верхнього протерозою. В результаті буріння в ході геолого-знімальних робіт минулого століття отримані дані про становище в розрізі, визначена включена в породах фауна та флора, за допомогою спектрального аналізу вивчена їх геохімічна характеристика. Метою роботи було узагальнення даних по стратиграфії, уявлення уніфікованої місцевої стратиграфічної схеми венда, металогенічний прогноз по підрозділах вендської системи Молдавського Придністров’я для подальших пошукових і розвідувальних робіт. Створення інформаційного масиву первинних даних було виконано в навчальній ліцензійній версії програми ГІС K-MINE. Інформація по свердловинах (більше двохсот) з геологічних звітів була структурована і увійшла в фактографічну базу, що складається з ряду таблиць і довідників, пов’язаних між собою кореляційним зв’язком. Для отримання фонових і аномальних значень рудних компонентів проводився геостатистичний аналіз за допомогою редактора Excel. Побудова карто-схем змістів виконана в програмі Surfer. Запропонована місцева стратиграфічна схема, в якій волинська серія представлена кам’янською свитою, могилів-подільська - старотатарівською, дерловською, серебрійською, авдармінська серія представлена каушанською і сокілецькою свитами. Обґрунтуванням кореляціі світ Придністров’я і Украіни е характерні залишки фауни та флори, визначені Є. А. Асєєвою та М. Б. Бурзіним і Л. В. Піскун, описані раніше в відомій монографії Б. С. Соколова. Значення вмісту хімічних елементів по шарах венда були об’єднані через недостатню кількість даних спектрального аналізу по виділеним свитам. Так по кам’янській свиті значення рудних компонентів складалися підсумовуванням значень з петрографічно різних порід - діабазів, пісковиків і кори вивітрювання. Вміст по ольчедаевським, ломозівським, косоуцьким, лядовським верствам були об’єднані в одну колонку і, незважаючи на те, що включають відкладення двох свит: старотатарівської і дерловської, були об’єднані в могилевську (за схемою Подільської плити). Відповідно, вміст по бернашевським, бронніцьким і зиньковецьким верствам об’єднані - в яришівську свиту. В результаті цього аналізу визначена металогенічна гідротермальна спеціалізація виділених свит. Так, для кам’янської свити характерна мідно-колчеданна спеціалізація, для могилевської та яришівської - поліметалічних. З ек зогенними процесами пов’язані прояви седиментогенної групи призвели до накопичення промислово значимих проявів рідкісних земель.